c
BIBLIOTECA HAIKU
Marius CHELARU
Jim Kacian , fingerprints, Red Moon Press, Winchester, SUA, 2010, 30 p.
JIm Kacian este unul din numele de rezonantă în „lumea haiku”. A fondat „The Haiku Foundation”, o organizatie non-profit menită să arhiveze realizările primului secol de haiku în engleză si să creeze oportunităti pentru al doilea, este fondator si patron al editurii „Red Moon Press”, probabil cea mai prestigioasă din lume dedicată haiku, co-fondator al World Haiku Association (numele lui este legat si de cunoscutul Tokyo Haiku Manifesto, 1999 , document important pentru ce înseamnă haiku azi) , care si-a propus să promoveze la nivel planetar „cultura haiku”, fost editor al unei cunoscute reviste în domeniu, „Frogpond”. Jurnalul international al „The Haiku Society of America”, a scris 15 volume haiku, toate premiate. A publicat în majoritatea jurnalelor/ revistelor din „lumea haiku”, si a fost tradus în mai bine de cincizeci de limbi. Este recunoscut ca unul dintre cei mai de seamă teoreticieni si creatori de haiku din lume. Cu 10 ani în urmă (în cadrul „G lobal Haiku Festival”, Illinois, SUA, 15.04. 2000) a tinut discurs despre cum vedea la acea vreme ce însemna haiku în Balcani (specificând: „România nu este parte a Peninsulei Balcanice, dar a fost parte a istoriei si culturii Balcanilor în ultimele câteva secole”), Concerning Balkan Haiku, în care afirma că „ există afinităti culturale între oamenii din Balcani si oamenii din Japonia” si cita (sub semnul întrebării), în ce ne priveste, o presupusă dar nedovedită încă versiune a unor poeme din japoneză, apartinând, se spune, lui Hasdeu, în 1878, informatie preluată din materialele unor autori români, despre care am discutat cu el ulterior. În 2010 am publicat o prezentare a sa si o serie de poeme, traduse împreună cu Olimpia Iacob, în „Convorbiri literare”. Am colaborat cu Jim în termeni foarte buni si la realizarea unei antologii de pionierat în domeniul haiku, în tara noastră, Călători pe meridiane haiku / Travelers on haiku meridians .
Fingerprints este un elegant si minion volum de haiku, poemele fiind traduse în italiană, olandeză, franceză. Parte dintre poeme au fost premiate la diverse concursuri internationale. Ele relevă si conceptiile lui Jim Kacian despre modul în care întelege el ce înseamnă un haiku în Occident, în limba angleză. Am în vedere numărul de silabe, scrierea într-un rând sau trei, dar si alte aspecte legate de constructia internă a poemului haiku (kigo – keyword, cezură s.a.).
Câteva poeme: „briză primăvăratică –/ în visul lui/ câinele aleargă”; „amprentele mele/ pe libelulă/ în ambră”; „sub Calea Lactee o seară molatică cu fluturi”.
Iulian Dămăcus (cu numele căruia ne-am mai întâlnit în paginile revistei „Poezia”), prezent în mai multe antologii de haiku, publicat într-o serie de reviste din tară si de peste hotare este, în opinia mea, un autor interesant si prin maniera în care întelege să nu cadă în tern, în banal. Structura cărtii: antologia de haiku, asezată pe ciclul sezonal; o a doua parte cuprinde tanka, tanrenga, rengay cu prietenii, Un experiment si, în final, lecturi, opinii s.a.
Subscriind celor spuse de Serban Codrin (numele lui Iulian Dămăcus poate fi prezent în orice antologie de haiku de la noi), încheiem cu câteva exemple: „Roi de muste –/ însotind camionul/ spre abator”; „Goală/ Luna în lac –/ paravan de trestii”; „Vântul întoarce pe furis/ o filă din cartea/ ursitoarei”. Si un poem tanka: „Un greier moare/ si-n palma copilului/ cade o frunză –/ nici un sunet de clopot/ nu-l însoteste pe drum”.
*
Ioana Bud , Din dragoste si dor/ Aut of love and longing, postfată si versiunea engleză: Alexandra Flora Munteanu, Editura VIF, Constanta, 2010, 98 p.
Ioana Bud, membră a Societătii de Haiku Constanta, a publicat anul trecut un volum compozit, ale cărui sectiuni le-a intitulat astfel: Haibun, Haiku (poemele sunt grupate în ciclurile: Mamei, Teiul, Marea Neagră, Anotimpuri, „Fotografii” din copilărie, Sacru, Satul meu, Sat si împrejurimi), Eseuri – cea mai cuprinzătoare, peste două treimi din totalul paginilor. Este vorba despre trei texte, unul despre volumul de haiku „Valea cu dropii”, semnat de Ion Faiter; celelalte două sunt intitulate: „Semnificatii ale textului poetic în antologia de haiku Flori de tei”, si „Motive ale relatiei cu natura în haiku-ul japonez si în poezia românească”, care este însotit nu doar de versiunea în engleză, ci si de una în limba franceză.
Câteva exemple de poeme publicate de Ioana Bud în volumul pe care îl semnalăm: „Corcodus înflorit –/ vrăbiute guralive/ făcându-si cuibul”; „Petale-n păr si/ câte-o cută pe obraji –/ timp poznas”; „Clopotul cel mare/ chemând la liturghie –/ pe câmp, flori de cicoare”.
*
* *
În numărul din iarna lui 2010 semnalam antologia Sulla Rotta degli Haiku verso l’Elba, apărută sub egida Festivalului International „Le Voci della Poezia”, care are loc la Capoliveri, Italia, organizat de primăria din această localitate de pe insula Elba, si de asociatia „Il Parnaso”, a lui George Weiss, directorul festivalului, ajuns de acum la a noua editie.
AntologIa pentru anul 2010, cu titlul Haiku in volo sui boschi dell’Elba cuprinde, ca si la editia pentru anul 2009, două sectiuni mari de poezie, una cu autorii premiati (în care, ca si anul trecut, apr poeme lui Eduard Tară), si o alta cu alti autori, care se consideră că trebuie mentionati/ publicati (selectionati spre publicare). La cea de-a doua sectiune sunt publicate poemele mai multor autori români, pe care îi mentionăm: Oana Aurora Boazu, Viorica Borisov, Adina Enăchescu, Carmen Florea, Bea Hurmuz, Clelia Ifrim, Anisoara Iordache, Letitia Lucia Iubu, Vasile Moldovan, Ecaterina Neagoe, Oprica Pădeanu, Gheorghe Postelnicu, Maria Tirenescu.În afară de acestia, la micul grupaj de „autori ospiti”, unul din cei trei poeti este Andrea Voinea, o elevă de unsprezece ani, din Constanta.
*
* *
La întâlnirea cu membrii SRH, din data de 9 mai 2011, am primit o serie de cărti, pe care le-am semnalat, în parte, în numerele din vară, toamnă. Continuăm semnalarea lor în acest număr.
*
Luciana Vladimir , Noi metamorfoze tăcute/ Nouvelles silencieuses métamorphoses, haiku si e-haiga, cuvânt înainte de Ion Popescu – Brădiceni, versiunea în franceză apartine autoarei, Editura Măiastra, Tg. Jiu, 2011, 104 p.
Dincolo de dezbaterile asupra manierei în care „regulile” de scriere ale unui poem haiku pot fi mai „permisive” sau nu, de maniera în care se acceptă sau nu anumite „amprente ale locului” si limitările acestora, există o serie de discutii legate de terminologia si manifestările novatoare, agreate sau nu, din mediile creatorilor de lirică niponă (de pildă, în cazul de fată, constatăm, între altele, si folosirea, uneori, a mai mult de un element de cezură s.a.).
Iată, si Luciana Vladimir, o autoare sensibilă, care se apropie de haiku, propune acest volum de creatii în stil nipon, în care a selectat, cum precizează la final, o parte dintre poemele din altă carte, Metamorfoze tăcute, 2010, la care a adăugat altele inedite, folosind termenul „e-haiga”. Nu este prima dată când am abordat acest subiect, mult discutat si disputat, al creatiilor pe calculator si terminologiei aferente, asa că nu vom reveni. Cităm doar precizarea autoarei: „Apar aici si câteva haiga, care fiind desenate direct la calculator, au fost numite e-haiga”. Câteva exemple din această carte în care tertinele si poemele stil haiku stau sub semnul schimbărilor, a metamorfozei: „Veghe de toamnă –/ peste galbenul vremii/ s-a lăsat seara”; „Marea iubire –/ Hazardul fiind Rege…/ o întâmplare”; „Drumet ostenit/ la intrarea în Templu…/ si-a uitat Ruga”.
Octavian Mares , Cântecele ierbii, poeme, prefată (Intuitii si viziuni): Florin Grigoriu, postfată: Maria Adam (O călătorie plină de surprize), Editura Vicovia, Bacău, 2011, 130 p.
Sub semnul a două poeme, unul de Matsuo Basho si Serban Codrin, drept moto, după un amplu cuvânt de început semnat de Florin Grigoriu, cartea este structurată astfel: Partea I – Poeme haiku, partea a II-a – Poeme în stil haiku.
Numele lui Octavian Mares este des întâlnit în revistele de haiku din România ori în spatiul virtual. Câteva exemple din aceste „cântece ale ierbii”: din sectiunea de „haiku”: „Fântână în câmp –/ în uluc si ciutură/ se scaldă vrăbii”; „Prima ninsoare –/ un butuc fără frunze/ rămas c-un strugure”; din sectiunea „poeme în stil haiku”: „Boltă cu stele –/ peste satul adormit/ făclia noptii”.
Constantin Stroe , Rostogolire de timp, poezii, prefată de Liviu Zanfirescu, Editura Verus, Bucuresti, 2011, 142 p; La început a fost iubirea, poezii, prefată de Radu Voinescu, Editura Societătii Scriitorilor militari, Bucuresti, 2008, 74 p.
În vara lui 2009 semnalam în „Poezia”, în aceeasi rubrică, „Biblioteca haiku”, cartea lui Constantin Stroe, Casa bunicii/ Grandma’s house. Cuprindea poeme haiku, într-o editie bilingvă, română-engleză, traducere poemelor: prefată de Vasile Moldovan, prefata tradusă în engleză de Mihai Popescu, Societatea Scriitorilor Militari, Bucuresti, 2008
Am primit alte două cărti de versuri semnate de Constantin Stroe, Rostogolire de timp si La început a fost iubirea. Le semnalăm, spunând doar că La început a fost iubirea aduce uneori aminte, mai ales prin scurtimea versului, de preocupările legate de lirica niponă. Imaginea de fundal care se desprinde din ambele volume primite arată că autorul iubeste poezia, indiferent de modul în care se apropie (cu sau fără folosirea metaforei), de vers. Încheiem cu o strofă din La început a fost iubirea, din poemul „Anotimpul meu”: „Anotimpul meu/ E curat ca nemărginirea/ Si se cheamă/ Poezie!”
Dan Norea , Epi… gramatica, cuvânt înainte: George Corbu, Editura Ex Ponto, Constanta, 2011, 210 p.
Epigramistii au o lume a lor, în care umorul si poezia „fac casă” într-un mod care ne re-aduce aminte că viata însemnă si voie bună, ironie, că te poti „duela” „amarnic”, dar si că poti dialoga amical cu versul drept spadă.
Dan Norea, prezentă constantă în publicatiile ori la concursurile epigramistilor, propune o carte de acest tip. Volumul este structurat astfel: Partea întâia: „Omonime, ligamente/ sunt aici omniprezente”, Partea a doua: „Un surâs de pui în ramă/ te-ai ales cu-o epigramă”, Partea a treia: „Replici, dialoguri, dedicatii/ Toate în relatie cu fratii (în care sunt „dialoguri” pe tărâmul epigramei cu Daniel Bratu, Emil Felician Bodea, Vasile Ilin, Laurentiu Ghită, Elena Marcu, Florin Rotaru, Maria Gold, Ion Diviza, Dumitru Cioacă Genuneanu, Stefan Cornel-Rodean, Pannduru – Grigore Marian Dobreanu, Sorin Olariu, Atropa Belladona, Pentru Ioan Gârda, Violeta Andrei, Constantin Iurascu-Tataia, Ioan Toderascu, Ion Ruse, Constantin Colonescu, Nicolae Bunduri, Ioan Jorz, Ion Ungureanu, Eugen Sfichi.
Încheiem cu cele trei epigrame din „dialogul” între autor si Atropa Belladona: Dan Norea – „Originea proverbului Tara arde si baba se piaptănă”: „Am ordonat demult – atac!/ Răcneste Preda supărat./ – Numai putin, Baba Novac/ N-a terminat de pieptănat”; Atropa Belladona – „Hmmm”: „Chiar din titlu văd greseala,/ Iar catrenul tot, în fine,/ Îmi confirmă bănuiala/ Că tu ai ceva cu mine!”; Dan Norea – „Carmen, sigur nu e vorba de tine: „Lăsând deoparte cele hoarde,/ Din vremea lui A fost odată…,/ Tu, dacă astăzi simti că arde,/ Rămâi precis nepieptănată!”
Florentina Loredana Dalian , Si copii se îndrăgostesc, proză scurtă, Clubul Saeculum, Beclean, 2008, 130 p.; Scrisori netrimise, roman, cuvânt înainte: Adrian Dinu Rachieru, Fundatia Culturală Antares, Galati, 2011, 110 p.
Două cărti de proză ne trimite Florentina Loredana Dalian, autoare premiată la o serie de manifestări literare sau pe site-uri de gen si pentru haiku, si pentru proză. Autoarea scrise o proză cu subiecte desprinse din cotidian – de exemplu, personajul principal din Scrisori netrimise (nu chiar un roman, în sensul clasic, uzual) este Ilinca, o profesoară si translatoare, care pleacă în Italia după bărbatul iubit. Sunt, mai curând, o serie de confesiuni („depozitii lucide” – cum nimerit le „clasifică” Adrian Dinu Racheiru) pe alocuri fruste, pe alocuri dăruite cu forta/ calitatea oralitătii (în general arătând calitătile de prozatoare ale autoarei), despre suferinte, meandre ale destinului, plecarea de acasă a românilor care nu îsi mai află menirea în propria tară, dar si partea sordidă a vietii, mizeria în care decad unii oameni plecati în căutarea fericirii, „singura cosmeticală care dă rezultate”.
*
* *
Reviste de lirică niponă
Ginyu , International Haiku Magazine, Japonia, nr. 52, octombrie 2011
Semnalăm numărul 52 al revistei trimestriale de haiku Ginyu, care apare la Fujimi, Saitama, Japonia, fondată în 1998 de Masayuki Inui (pseudonim Ban’ya Natsuishi), redactor sef, si de Sayaumi Kamakura.
Numărul este deschis de premiile revistei pentru anul 2011: Chiaki Nagamine, Japonia si Dragan Ristici, Serbia. După un grupaj de „poeme scurte”, semnat de Amir Or, Israel, sunt versiunile în spaniolă si japoneză ale textului care deschidea numărul 51, cuvântul rostit de Ban’ya Natusishi la a 21-a editie a „Festivalului International de Poezie de la Medellin”, Columbia, intitulat „Stupiditate si poezie – „Estupidez y Poesía”, despre care am vorbit în numărul de toamnă al revistei „Poezia”. Apoi alt text semnat de Ban’ya Natsuishi, „America de Sud si haiku”, în limba japoneză, un grupaj de poeme al aceluiasi autor, intitulat „Pentru Medellin”, în mai multe limbi, un „Meeting report”, semnat de Ichitaro Yamamoto, un grupaj de poeme în lituaniană, franceză si japoneză, ale poetului lituanian Algirdas Pilvelis, o recenzie la volumul Turquoise milk, de Ban’ya Natsuishi, semnată de indianul Santosh Kumar, apoi, între altele, un grupaj de poeme (Adevărata culoare a soarelui) de Sayumi Kamakura, poeme de Somin Yoshida, Shin’ichi Suzuki, Rei Hatano, Jack Galmitz, Yoshitomo Abe, Emi Takeuchi, Fumiko Sato, Hirokazu Aihara, Iztok Osojnik (Slovenia), Yuji Matsumoto, Hiroshi Nagatsuka, Hideki Ishikura, Kika Hotta, Diente de León (Columbia), Teteo Fukutomi, Ryuji Yamagishi, Yuko Tange, Ron Ridell (Noua Zeelandă), Akiko Kusano, Akikatu Kayou, Kei Kinjo, Tsukako Shiraishi, Kunihiko Saito, Ichitaro Yamamoto, Nobuyoshi Kojima, Fumiko Kaido. În final, ca de obicei, „Ginyu Gallery”. În acest număr Ban’ya Natsuishi a selectat si comentat poeme de Dietmar Tauchner (Austria), Slobodan Cekici (Serbia), john martone (SUA), Lennart-Hans Jürgenson (Estonia), Bill Cooper (SUA).
Oferim pentru câteva poeme versiunea în română: Chiaki Nagamine (Japonia) – „Ziua Mării/ seara pare/ o frunză de aur”; Algirdas Pilvelis (Lituania) – „Noptile perfide/ naufragiază/ împrejurul vostru”; Iztok Osojnik (Slovenia) – „Nimic nu e simplu/ Nici măcar/ Să scrii un haiku”; Diente de León (Columbia) – „la sfârsitul zilei/ broastele orăcăie/ luna soseste”; Ron Ridell (Noua Zeelandă) – „vântul dintre crengi/ stârneste înlăuntrul vetrei/ imaginea exilului”.
*
Revista „Chrysanthemum”, Austria, vol. 10, 2011
Chrysanthemum, „ an international internet magazine” publicată în Austria, apare de două ori pe an, în aprilie si octombrie. Publică haiku, senryu, tanka, haibun, eseuri si interviuri în limbile germană si engleză. Managing Editor este Dietmar Tauchner (pe care l-am întâlnit si în România); redactia: Gerd Börner, Beate Conrad, Klaus-Dieter Wirth. A găzduit si texte ale autorilor români; în acest număr semnează Cezar Ciobică.
Numărul din octombrie 2011 începe cu editorialul semnat de Beate Conrad, cu titlul: Selecting Haiku: Observations. Sectiunea „Haiku, Haiga haiga si tanka”, cuprinde creatii semnate de: Deb Baker, Margret Beverland, Bouwe Brower, Ralf Bröker, Dawn Bruce, Helen Buckingham, Matthew Cariello, Andrea Cecon, Adam Chmielnicki, Cezar Ciobică, Beate Conrad, Aubrie Cox, Kirsten Cliff, Ellen Compton, Bill Cooper, Jan Dobb, Margaret Dornaus, Patrick Druart, Claire Everett, Ignatius Fay, Terrie L. French, Volker Friebel, Jay Friedenberg, Ben Moeller-Gaa, John Hawk, Greg Hopkins, Alexander B. Joy, Silvia Kempen, Helge Krarup, Liliana Kremsner, Ramona Linke, Horst Ludwig Chen-ou Liu, Eve Luckring, Bob Lucky, Elizabeth McFarland, Jo McInerney, Claudia Melchior, Peter Newton, Pravat Kumar Padhy, Djurdja Vukelic Rozic, Radhey Shiam, John Soules, Andre Surridge, Charles Tarlton, Joachim Thiede, Karma Tenzing Wangchuk, Sophia Winehouse, Romano Zeraschi, J. Zimmerman.
La sectiunea „Haibun” putem citi – Ralf Bröker, The Best Road, Valeria Simonova-Cecon, Stuffed Toy, Beate Conrad, „Second Life“, Hans Lesener, Seeing Venice, Chen-ou Liu, At the Gun-Mouth of Time, Barbara A. Taylor, Avoidance as Therapy. În final, în sectiunea „Features” – Gendai Haijin: Katô Ikuya, Selected Haiku si texte de Ramona Linke, din Germania.
Alte reviste
„Vatra veche”, lunar de cultură, Anul III, nr. 7 (31), iulie 2011
La pagina 80 puteti citi „Marele Val”, un grupaj de poeme despre cutremurul din Japonia, semnate de Corneliu Traian Atanasiu, Lidia Ciupav, Iulian Dămăcus, Dan Doman, Eduard Tară, Ioan Marinescu, Ioan Gârda, Radu Kretzu, si o relatare amplă despre simpozionul din 9 mai 2011, de la Bucuresti, organizat de SRH, semnată de Iulian Dămăcus.
*
Climate literare”, nr. 45 si 46
Începând din numărul 45, continuând cu partea a doua în numărul 46, p. 22-23, o interesantă traducere din limba rusă, versiunea română apartinând lui Vlad Cubreacov, intitulară „Anatolie Tihai, un misionar basarabean în Japonia. Textul a fost publicat în numărul 21, din 1874, al revistei „Missioner” (Misionarul) de la Moscova.
*
„Constelatii diamantine”, numerele 8 (12) si 9 (13), din 2011
În „Constelatii diamantine”, „revistă de cultură universală”, editată sub egida Ligii Scriitorilor Români, fondată de Al. Florin Tene, N. N. Negulescu, numărul 12 din nou un text interesant despre obiceiuri din Tara Soarelui Răsare, semnat de Adriana Yamane (Japonia): „Ochuugen – Darul de la mijlocul anului”. În numărul 13 – „Vârste si anotimpuri. Frăgezimi de septembrie” si „Spirit: Constelatii diamantine – omagiu liric aniversar” – o „secventă niponă”, tertine, poeme în stil haiku etc. de Cezarina Adamescu, dar si un text semnat de Anton Vasile, „Doctrina japoneză” (pp. 46-49).