Robert Stallaerts
a lucrat ca cercetător la Centre of Ethics al UFSIA (University of Antwerp).
A lucrat într-o echipă la un proiect numit Ethics and Economics (Etică
si Economie). În urma cercetărilor efectuate în cadrul acestui
proiect, a publicat o carte despre aspectele financiare si alte forme de
participare ale economiei belgiene. Acum este membru al Mercator Hoge ¬School
din Ghent. În principal, cercetările sale în acest domeniu privesc
interactiunea dintre doctrinele economice si etică, conducerea propriilor
afaceri si participatiunile. A scris, de asemenea, numeroase articole despre
economia si politica spatiului fostei Iugoslavii, precum si două cărti: Af¬scheid
van Joego¬slavië. Ach¬tergronden van de crisis (Leu¬ven,
Ga¬rant, 1992) si un Historical Dictionary of the Republic of Croatia
(Metuchen, Scare¬crow Press, 1995).
În domeniul literar, printre altele, a publicat
în olandeză o colectie din opera poetilor din fosta Iugoslavie (Poëzie
uit Ex-Joegoslavië, Wevelgem, Kreatief, 1997).
În Flandra, partea de nord a Belgiei, noi vorbim
flamanda. De fapt, avem limbi oficiale standard, de tipul olandezei, si alte
cîteva care coexistă în acest spatiu în care vietuiesc
cca. 30 de milioane de oameni numit Tările de Jos. Desigur, exista cîteva
dialecte caracteristice în special flamanzilor, dar eu insist în
a crede că limba standard ar trebui să fie aceeasi cu olandeza, căreia noi
îi spunem Dutch. Literatura flamandă are deja capodoperele sale, ilustrate
prin poezia epică a lui Van den Vos Reynaerde, precum si cîteva poeme
de factură mistică, ca Beatrijs, ambele, desigur, scrise în vechea
flamandă (Flemish), care este usor de citit de cititorul modern.
De fapt, poezia modernă flamandă porneste cu anii 50 ai
secolului al XX-lea. Cîtiva autori s-au strîns în jurul
revistei „Tijd en Mens” (1949-1955). Ei au definit un program poetic, dar,
ceea ce este mult mai important, l-au pus în practică. Vechile forme
poetice care rămăseseră tributare rimei si ritmului au fost înlocuite
cu cele noi, care abordau un ritm autonom si o asociere liberă în vers.
Cel mai important poet al acestei grupări si, probabil, cel mai important
poet modern a fost Hugo Claus (1929). Claus nu a fost numai poet. El a abordat
mai multe genuri literare si artistice, chiar a si pictat, si este cvasi-unanim
recunoscut cel mai mare dintre scriitorii nostri contemporani, fapt în
general acceptat/recunoscut de critica flamandă.
H.C. Pernath (1931-1975) a scris, în opinia mea,
poezia cea mai bună în Flandra. Desigur, este dificil să argumentez
această evaluare. Dar stilul său oarecum avîntat, agitat, imaginile
sale poetice si, înainte de toate, sunetul, constructia versurilor
sale fac dificilă aprecierea sa. Desigur, s-ar putea vorbi si de ceva manierist
în versurile sale, dar, după opinia mea, si din punct de vedere estetic,
el este vîrful absolut.
Miriam van Hee este, fără urmă de îndoială, cea mai importantă voce
a liricii feminine din Flandra. Ca tînără poetă ea a pornit de la ceea
ce am putea caracteriza drept realism social dar, treptat, s-a distantat
de acest fel de a scrie si a ajuns la linia unui estetism puternic relevat.
Limbajul abordat în versurile sale îi face poezia, înainte
de toate, usor de citit, dar, cu toate acestea, complexitatea sa o situează
printre cei mai mari poeti, o plasează pe tărîmul marii poezii.
Trebuie mentionat un tînăr si foarte promitător poet flamand, Peter
Vehrlest. Într-un timp foarte scurt el a ajuns la unul dintre cele
mai de sus locuri din ierarhia poeziei flamande. Agreează un stil agresiv,
cu imagini puternic conturate, sentente, logică, abordări lingvistice interesante,
dar îmbinate într-o manieră cam componistică ce surprinde plăcut
cititorul.
Numai aparent greu dificil de înteles, poemul Ariadna, evident inspirat
din mitul lui Tezeu si al Minotaurului, ilustrează maniera foarte personală
în care scrie acest tînăr poet.
ARIADNE
Pain, a thread to lead him through me.
Tie me. Did he seek to break the congruence,
Did he search on my body for death.
In a birth mark moved a skull,
Continuously stared. He said something
Un unintelligible, fell down, erected himself;
His body was frozen in pant.
Wasps sought their way out of his body.
His arms destroyed something imaginable,
Fell back in a bizarre angle.
Bone was in his neck, his mouth.
A belly to tear me loose free from him.
(Ariadne, din: Peter Verhelst, Otto, Antwerpen, Manteau, 1989, p. 37,
versiunea engleză de R. Stallaerts)
În final, ar trebui mentionat că nu am discutat decît foarte
pe scurt despre cea mai bună poezie flamandă. În nordul teritoriului
nostru lingvistic, în Olanda, pot fi discutate unele evolutii similare
cu ceea ce am discutat pînă acum, în domeniul artei poate sesizabile
un pic mai devreme. De aceea cred că au exercitat influente cruciale asupra
poeziei din Flandra. Aceasta cred că ar comporta o cu totul altă discutie,
circumscrisă unui areal mai complex. Dar marii poeti nu pot fi încadrati
niciodată si în totalitate cu usurintă în formule de un fel sau
altul. Oricum, as concluziona prin a spune că se poate spune că poezia si
literatura flamandă în general, chiar dacă a fost generată de un rezervor
lingvistic, o limbă vorbită de numai zece milioane de oameni, nu are de ce
să fie nemultumită de evolutia pe care a înregistrat-o.
Prezentare si versiunea în limba română Marius Chelaru